 A FreeBSD telepitese es hasznalata mas operacios rendszerekkel egyu:tt

  Jay Richmond

       <jayrich@sysc.com>
     

   1996. augusztus 6.

   A FreeBSD a FreeBSD Foundation bejegyzett vedjegye.

   Az IBM, AIX, EtherJet, Netfinity, OS/2, PowerPC, PS/2, S/390 es
   ThinkPad az International Business Machines Corporation vedjegyei
   az Egyesu:lt Allamokban, mas orszagokban, vagy mindketto"ben.

   A Linux Linus Torvalds bejegyzett vedjegye.

   A Microsoft, IntelliMouse, MS-DOS, Outlook, Windows, Windows Media
   es Windows NT a Microsoft Corporation bejegyzett veacute;djegyei,
   vagy vedjegyei az Egyesu:lt Allamokban es/vagy mas orszagokban.

   A PowerQuest es PartitionMagic a PowerQuest Corporation bejegyzett
   vedjegyei az Egyesu:lt Allamokban es/vagy mas orszagokban.

   A gyartok es terjeszto"k altal hasznalt megnevezesek ko:zu:l sok
   vedjegy jogot ko:vetel. Ahol ilyen megnevezes tu"nik fel ebben a
   dokumentumban, es a FreeBSD Projektnek tudomasa volt a
   vedjegyro"l, a megnevezest a "(TM)" vagy a "(R)" szimbolum
   ko:veti.

   Ez a leiras azt targyalja, mikeppen lehet a FreeBSD-t olyan mas
   nepszeru" operacios rendszerek, mint mondjuk a Linux(R) MS-DOS(R),
   OS/2(R) es Windows(R) 95 melle telepiteni es hasznalni. Ku:lo:n
   ko:szo:net: Annelise Anderson <andrsn@stanford.edu>, Randall
   Hopper <rhh@ct.picker.com> es Jordan K. Hubbard <jkh@FreeBSD.org>.

   Forditotta: Pali Gabor, utolso elleno"rzes: 2010.11.28.

     --------------------------------------------------------------

1. Attekintes

   A legto:bben nem tudjak az emlitett operacios rendszereket
   kenyelmesen egymas melle rakni egy kisebb meretu" merevlemezen,
   ezert a nagyobb EIDE-meghajtokkal kapcsolatos ismeretekro"l is szo
   fog esni. Mivel rengeteg kombinacioja letezik a ku:lo:nfele
   operacios rendszereknek es merevlemezeknek, valoszinu"leg az 5
   Szakasz fog a leiras leghasznosabb reszenek bizonyulni. Itt
   talalhatoak meg ugyanis azok a specialis beallitasi semak, amelyek
   to:bb operacios rendszer hasznalata eseten alkalmazhatoak.

   Ez a cikk feltetelezi, hogy a merevlemezu:nko:n mar
   elo"keszitettu:nk kello" mennyisegu" szabad helyet az ujabb
   operacios rendszer(ek) szamara. Minden egyes alkalommal, amikor
   ujra felosztjuk a merevlemezu:nket, egyuttal kockara tesszu:k a
   meglevo" particioinkon levo" adataink epseget is. Viszont ha a
   merevlemezu:nko:n teljes egeszeben csak a DOS talalhato, akkor a
   FIPS nevu" segedprogramot hasznosnak fogjuk talalni (megtalalhato
   a FreeBSD CDROM-on, a \TOOLS alko:nyvtarban, vagy FTP-n.
   Segitsegevel anelku:l tudjuk particionalni a merevlemezu:nket,
   hogy kockara tennenk a rajta levo" adatainkat biztonsagat.
   Valamint letezik meg egy PartitionMagic(R) nevu" kereskedelmi
   alkalmazas is, amellyel minden komoly ko:vetkezmeny nelku:l tudunk
   particiokat atmeretezni es to:ro:lni.

     --------------------------------------------------------------

2. A boot managerek attekintese

   Csak ro:viden bemutatnank nehany elterjedt boot managert.
   Ko:zu:lu:k, a szamitogepu:nk kiepiteseto"l fu:ggo"en, egyet vagy
   to:bbet jo esellyel tudunk majd hasznalni.

   Boot Easy

           Ez a FreeBSD alapertelmezett boot managere. Szinte
           barmilyen rendszert kepes inditani, to:bbek ko:zt a BSD,
           OS/2 (HPFS), Windows 95 (FAT es FAT32) es Linux tipusu
           rendszereket. Az inditando particiot a
           funkciobillentyu"kkel valaszthatjuk ki.

   OS/2 Boot Manager

           Elinditja a FAT, FAT32, HPFS, FFS (FreeBSD) es EXT2
           (Linux) particiokat, amelyet a nyilakkal valaszthatunk ki.
           Az OS/2 Boot Manager az egyetlen az itt felsoroltak
           ko:zu:l, amely a sajat particiojat hasznalja, miko:zben az
           o:sszes to:bbi a Master Boot Record (MBR)-ot. Ennek
           ko:vetkezteben az 1024. cilinder ele kell telepitenu:nk,
           hogy elkeru:lju:k az ezzel kapcsolatos esetleges inditasi
           problemakat. LILO-val telepitett Linux-ot csak akkor kepes
           inditani, amikor az a boot szektorban talalhato, nem pedig
           az MBR-ben. Az Interneten talalhato Linux hogyanok
           ko:zo:tt tovabbi informaciokat talalhatunk az OS/2 boot
           manager es a Linux kapcsolatarol.

   OS-BS

           Ez egy masik boot manager a Boot Easy mellett. Valamivel
           to:bb kontrollt ad a rendszerinditasi folyamat felett,
           peldaul beallithato benne az alapertelmezett inditott
           particio es egy varakozasi ido". A program beta
           valtozataban mar a nyilak segitsegevel lehet kivalasztani
           az inditando operacios rendszert. Szinten megtalalhato a
           FreeBSD CD-jen a \TOOLS ko:nyvtarban vagy FTP-n.

   LILO, avagy LInux LOader

           Ez egy korlatozott kepessegu" boot manager. Kepes
           elinditani a FreeBSD-t, habar ehhez szu:kseg van nemi
           finomhangolasra a hozzatartozo konfiguracios allomanyban.

     Ro:viden FAT32-ro"l: A FAT32 a FAT allomanyrendszer kivaltasara
     szolgal, amelyet a Microsoft 1996 vegen, a Windows 95 OSR2 beta
     valtozatatol kezdo"do"en inditott utjanak, ezzel lecserelve a
     Windows 95-tel telepitett szamitogepek alapertelmezett FAT
     tipusu allomanyrendszeret. Ugy alakitja at a megszokott FAT-ot,
     hogy leheto"ve teszi a kisebb kiosztasi egysegek hasznalatat
     nagyobb merevlemezeken is. Tovabba a FAT32-ben megvaltoztattak a
     hagyomanyos FAT boot szektorat es kiosztasi tablazatat is,
     o:sszeferhetetlenne teve ezaltal nehany boot managerrel.

     --------------------------------------------------------------

3. Egy atlagos telepites

   Tegyu:k fel, hogy van ket nagyobb EIDE merevlemezu:nk es
   szeretnenk rajuk FreeBSD-t, Linux-ot es Windows 95-o:t telepiteni.

   Ime, hogyan tennenk mindezt az alabbi merevlemezekkel:

     * /dev/wd0 (az elso" fizikai lemez)

     * /dev/wd1 (masodik fizikai lemez)

   Mindket lemeznek 1416 cilindere van.

    1. Elso"kent inditsunk az MS-DOS vagy Windows 95 rendszerindito
       lemezevel, amelyen az FDISK.EXE segedprogram talalhato. Ennek
       segitsegevel keszitu:nk egy kis, nagyjabol 50 MB meretu"
       elso"dleges particiot (35-40-et a Windows 95-nek, meg hagyunk
       egy kis helyet levego"zni is) az elso" lemezen. Ezen kivu:l
       meg keszitsu:nk egy nagyobb particiot a masodik merevlemezen,
       ahol a Windowsos alkalmazasaink es az adataink foglalnak majd
       helyet.

    2. Inditsuk ujra a gepet es telepitsu:k fel a Windows 95-o:t a C:
       particiora (amit egyebkent ko:nnyebb mondani, mint megtenni).

    3. Ko:vetkezo"kent a Linux-ot telepitsu:k fel. Nem vagyok benne
       biztos, hogy ez mindegyik Linux-disztribuciora igaz, de a
       Slackware tartalmazza a LILO-t (ld. 2 Szakasz). A Linux-os
       fdisk parancsaval tovabb particionalva en a Linux-ot az elso"
       lemezre tennem (nagyjabol 300 MB elegendo" egy ko:verebb
       rendszerparticionak es nemi lapozoallomanynak).

    4. Miutan feltelepitettu:k a Linux-ot es eppen a LILO elhelyezese
       elo"tt allunk, mindenkeppen elleno"rizzu:k, hogy a Linux-os
       rendszerparticio boot szektoraba telepitju:k, nem pedig az
       MBR-be!

    5. A fennmarado hely mehet mind a FreeBSD-nek. Vigyazzunk, hogy a
       FreeBSD rendszerslice-a ne keru:ljo:n az 1024. cilinderen
       tulra. (Az 1024. cilinder az 528. MB-nal talalhato a most
       feltetelezett 720 MB-os lemezu:ko:n.) A merevlemez to:bbi
       reszet (nagyjabol 270 MB) az /usr es / slice-okra is fel lehet
       hasznalni. A masodik lemez fennmarado reszen (aminek a merete
       az 1. lepesben kialakitott, Windows-os alkalmazasoknak es
       adatoknak szant particio mereteto"l fu:gg) meg elfer a
       /usr/src slice es a lapozoallomany.

    6. Ha most megnezzu:k a Windows 95 fdisk programjaval, a
       merevlemezeket valahogy igy lathatjuk:

 ---------------------------------------------------------------------

                   Particio informacioinak megjelenitese

 Aktualis merevlemezes meghajto: 1

 Particio  Allapot  Tipus    Ko:tetcimke  Megabajt    Rendszer   Felhasznalt
  C: 1        A    PRI DOS                   50       FAT**         7%
     2        A    Non-DOS (Linux)          300                    43%



 Teljes lemezteru:let:  696 megabajt (1 megabajt = 1048576 bajt)








 A folytatashoz nyomja meg az Esc billentyu"t.
 ---------------------------------------------------------------------

                   Particio informacioinak megjelenitese

 Aktualis merevlemezes meghajto: 2

 Particio  Allapot  Tipus    Ko:tetcimke  Megabajt    Rendszer   Felhasznalt
  D: 1        A    PRI DOS                  420       FAT**        60%




 Teljes lemezteru:let:  696 megabajt (1 megabajt = 1048576 bajt)









 A folytatashoz nyomja meg az Esc billentyu"t.
 ---------------------------------------------------------------------
        

       ** Ez FAT16 vagy FAT32 lehet attol fu:ggo"en, hogy OSR2-t
       hasznalunk-e. Lasd 2 Szakasz.

    7. Telepitsu:k fel a FreeBSD-t. Mindenkeppen az elso"
       merevlemezro"l inditsuk el a szamitogepet, ezert a BIOS-ban
       allitsuk "NORMAL"-ra. Ha nem az lenne, adjuk meg a lemez valos
       geometriajat inditaskor (a lekerdezesehez inditsuk el
       Windows 95-o:t, majd a Microsoft Diagnostics-ot (MSD.EXE,
       esetleg nezzu:k meg a BIOS-ban) a hd0=1416,16,63 parameterrel,
       ahol a 1416 megadja a merevlemez cilindereinek szamat, a 16 a
       fejek szamat savonkent, valamint a 63 a szektorok szamat
       savonkent.

    8. A merevlemez particionalasa soran a Boot Easy-t mindenkeppen
       az elso" lemezre tegyu:k. A masodik lemez miatt
       ku:lo:no:sebben ne aggodjunk, semmi bootolni valo nincs rajta.

    9. Ujrainditas utan a Boot Easy varhatoan felismeri mind a harom
       indithato particiot: DOS (Windows 95), Linux es BSD (FreeBSD)
       neven.

     --------------------------------------------------------------

4. Ku:lo:no:sen megfontolandok

   A legto:bb operacios rendszer megleheto"sen kenyes abban a
   tekintetben, hogy hova helyezzu:k o"ket a merevlemezen. A
   Windows 95-o:t es DOS-t az elso" merevlemez elso" elso"dleges
   particiojara kell telepitenu:nk. Az OS/2 innen nezve kivetelnek
   szamit, mivel egyarant telepitheto" az elso" vagy a masodik
   merevlemezre is, tetszo"leges elso"dleges vagy kiterjesztett
   particiora. Ha nem vagyunk benne biztosak, az indithato
   particiokat tegyu:k mindig az 1024. cilinder ele.

   Ha a Windows 95-o:t egy mar meglevo" BSD rendszer melle
   telepitju:k, "to:nkre fogja tenni" az MBR-t, es ezert ujra kell
   telepitenu:nk a korabbi boot manageru:nket. A Boot Easy-t a
   FreeBSD telepito" CDROM-janak \TOOLS ko:nyvtaraban talalhato, vagy
   az FTP-n leto:ltheto" BOOTINST.EXE segitsegevel tudjuk
   visszarakni. Masik leheto"seg gyanant elindithatjuk a telepito"t
   is, es megkereshetju:k benne a particioszerkeszto"t. Itt
   jelo:lju:k meg FreeBSD-t tartalmazo particiot indithatonak
   (bootable), majd valasszuk a Boot Managert es nyomjuk le a W-t
   (mint (W)rite out) a boot manager tenyleges MBR-be irasahoz. Most
   mar ujraindithatjuk a szamitogepet es a Boot Easy pedig felismeri
   a Windows 95-o:t mint DOS.

   Nem szabad elfelejtenu:nk, hogy az OS/2 ugyan kepes FAT es HPFS
   particiokat olvasni, viszont FFS-t (FreeBSD) es EXT2-t (Linux)
   nem! Ehhez hasonloan a Windows 95 csak FAT es FAT32 particokat
   (ld. 2 Szakasz) tud irni es olvasni. A FreeBSD ismeri a legto:bb
   allomanyrendszert, de jelenleg nem tud HPFS particiokat olvasni. A
   Linux kepes HPFS particiokat olvasni, de nem tudja irni o"ket. A
   Linux kernel legujabb (2.x-es) valtozatai mar kepesek irni es
   olvasni a Windows 95 VFAT particioit (a VFAT az, aminek a
   segitsegevel a Windows 95 kepes hosszu allomanyneveket kezelni --
   egyebkent teljesen olyan, mint a FAT). A Linux tehat kepes irni es
   olvasni a legto:bb allomanyrendszert. Ertheto"? Remelem!

     --------------------------------------------------------------

5. Peldak

   (ennek a szakasznak szu:ksege van meg nemi atdolgozasra, varjuk a
   hozzaszolasokat a temaban a <jayrich@sysc.com> cimre).

   FreeBSD + Windows 95: Ha a FreeBSD-t a Windows 95 utan
   telepitettu:k, akkor a Windows 95-o:t a Boot Easy menu:jeben
   DOS-kent kell latnunk. Ha viszont a Windows 95-o:t a FreeBSD utan
   telepitettu:k, olvassuk el a fenti 4 Szakaszt. Amig nincsenek
   olyan merevlemezeink, amelyek merete meghaladna az 1024 cilindert,
   nem kell ku:lo:no:sebben aggodnunk a bootolas miatt. Amikor
   azonban valamelyik particionk az 1024. cilinder fo:le mereszkedik
   es DOS (vagy Windows 95) alatt olyan hibau:zeneteket kapunk, mint
   mondjuk a "Rossz rendszerlemez", valamint a FreeBSD sem kepes
   elindulni, keressu:nk meg a BIOS-unk beallitasai ko:zo:tt "> 1024
   cylinder support"-ot (1024-nel to:bb cilinder tamogatasa) vagy a
   "NORMAL/LBA" nevezetu" modot. A DOS-nak ebben az esetben ugyanis
   szu:ksege lehet az LBA (Logical Block Addressing) bekapcsolasara a
   bootolashoz. Ha nem akarjunk minden egyes rendszerinditaskor
   eljatszani ezt, a CD-n talalhato FBSDBOOT.EXE segitsegevel akar a
   DOS-on keresztu:l is el tudjuk inditani a FreeBSD-t. (Ez ugyanis
   megkeresi a FreeBSD-s particiot es elinditja azt).

   FreeBSD + OS/2 + Windows 95: Nincs uj a nap alatt. Az OS/2 boot
   managere kepes elinditani mindezen operacios rendszereket, ez a
   kombinacio tehat nem okozhat problemat.

   FreeBSD + Linux: A Boot Easy segitsegevel mind a ket rendszer
   elindithato.

   FreeBSD + Linux + Windows 95: (ld. 3 Szakasz)

     --------------------------------------------------------------

6. Egyeb hasznos helyek

   Szamtalan Linux hogyan foglalkozik az egy merevlemezre
   telepitheto" operacios rendszerek problemajaval.

   A Linux+DOS+Win95+OS2 mini-hogyan az OS/2 boot managerevel
   kapcsolatosan nyujt nemi segitseget, valamint a Linux+FreeBSD
   mini-hogyan is erdekes olvasmany lehet. A Linux-hogyan is fontos
   informaciokat tartalmazhat.

   A Windows NT(R) Loader Hacking Guide-ban sok erdekesseg
   megtalalhato a Windows NT, Windows 95 es DOS mas operacios
   rendszerekkel egyu:tt to:rteno" hasznalatarol.

   Hale Landis "Hogyan is mu"ko:dik?" c. leirasa is rengeteg hasznos
   aprosagot arul el a ku:lo:nfel lemez geometriakrol es a
   rendszerinditassal kapcsolatos egyeb tudnivalokrol. Ezt itt
   talalhatjuk meg.

   Vegezetu:l, ero"sen javallott tu:zetesen atnezni a FreeBSD
   rendszermag rendszerinditasarol szolo dokumentaciojat is, amely
   megtalalhato a rendszermag forrasaban (alapertelmezes szerint a
   /usr/src/sys/i386/boot/biosboot/README.386BSD helyre keru:l).

     --------------------------------------------------------------

7. Technikai reszletek

   (Ko:szo:net erte Randall Hoppernek <rhh@ct.picker.com>)

   Ebben a szakaszban megprobalunk kello" mennyisegu" alapveto"
   ismeretet atadni a hasznalatban levo" merevlemezekro"l, valamint
   ezen lemezek rendszerinditasi folyamatarol, elegendo"t ahhoz, hogy
   le tudjuk ku:zdeni azokat a leggyakoribb problemakat, amelyek
   to:bb operacios rendszer inditasa soran leselkednek rank. Teljesen
   a kezdetekto"l indul, ezert javasolt egeszen addig a pontig ugrani
   az olvasasban, ahol mar ismeretlen dolgok is kezdenek feltu"nni.

     --------------------------------------------------------------

  7.1. Amit tudni erdemes a lemezekro"l

   Harom alapveto" jellemzo" irja le a merevlemezen talalhato adatok
   pontos helyet: cilinder, fej, szektor. Igazabol nem teljesen
   lenyeges tudni, hogy ezek milyen viszonyban is allnak egymassal,
   kiveve annyit, hogy ezek egyu:ttesen azonositjak be fizikailag a
   lemezen talalhato adatokat.

   Egy merevlemeznek van adott szamu cilindere, feje es szektora az
   egyes cilinder-fej parosok menten (amelyet egyebkent savnak is
   neveznek). Ezek az informaciok adjak meg egyu:ttesen a merevlemez
   "fizikai geometriajat". Altalaban 512 byte talalhato szektoronkent
   valamint 63 szektor fejenkent, azonban a cilinderek es a fejek
   szama jelento"sen valtozik lemezenkent. Ezert a merevlemezen
   maximalisan tarolhato adatok mennyiseget a ko:vetkezo"keppen lehet
   kiszamitani ezek ismereteben:

   (a cilinderek szama)  * (a fejek szama)  * (63 szektor/sav)  *
   (512 byte/szektor)

   Peldaul, ez egy 1,6 gigabyte-os Western Digial AC31600 EIDA
   merevlemez eseten:

   (3148 cilinder)  * (16 fej)  * (63 szektor/sav)  * (512
   byte/szektor)

   amely 1 624 670 208 byte-nak felel meg, ami pedig nagyjabol 1,6
   gigabyte.

   Az egyes merevlemezek fizikai geometriajat (a cilinderek, fejek es
   a savonkenti szektorok szamat) az ATAID es az Interneten
   megtalalhato egyeb hasonlo programokkal lehet lekerdezni. De
   valoszinu"leg magan a merevlemezen is megtalalhato ez az adat.
   Azonban nem art ovatosnak lennu:nk: ha a BIOS-ban LBA-t
   allitottunk be (ld. 7.3 Szakasz), az emlitett programok egyiket
   sem tudjuk hasznalni. Ezert sem kepes sok mas program (pl. az
   MSD.EXE vagy a FreeBSD fdisk) megallapitani a fizikai lemez
   geometriat; helyette az atertelmezett geometriat (a LBA-bol
   szarmazo virtualis azamadatokat) adjak vissza. Erro"l meg beszelni
   fogunk.

   Meg egy aprosag ezzel kapcsolatban. A 3 szam -- nevezetesen a
   cilinderek, a fejek es a szektorok savonkenti szama -- ismereteben
   kepesek vagyunk betajolni egy konkret abszolut szektort (vagyis
   egy 512 byte-os adatblokkot) a lemezu:nko:n. A cilindereket es
   fejeket 0-tol, mig a szektorokat 1-to"l szoktak szamozni.

   Azok szamara, akik meg jobban el akarnak melyedni a technikai
   reszletekben, a lemezek geometriajaban, a boot szektorok es
   BIOS-ok stb. titkaiban, mindent megtalalhatnak roluk az
   Interneten. Keressenek ra batran a Lycos, Yahoo stb.
   szolgaltatasokban a boot sector vagy master boot record szavakra.
   A sok hasznos ismeret ko:zo:tt esetleg talalkozni fogunk Hale
   Landis Hogyan is mu"ko:dik? c. leirasgyu"jtemenyevel is. Ezzel
   kapcsolatban ld. a 6 Szakaszt.

   Rendben, ennyi eleg is lesz a terminologiarol. Beszelju:k a
   bootolasrol!

     --------------------------------------------------------------

  7.2. A rendszerinditas folyamata

   A merevlemez elso" szektoraban (azaz a 0. cilinder, 0. fej, 1.
   szektor) lakozik a Master Boot Record (MBR). Ez tartalmazza
   lenyegeben a teljes lemez terkepet. Legfeljebb 4 particiot kepes
   tarolni, amelyek mindegyike a lemez egy-egy folytonos darabkaja. A
   FreeBSD ezeket a particiokat egyebkent slice-oknak hivja annak
   erdekeben, hogy elkeru:lje a sajat particioival to:rteno"
   o:sszetevesztesu:ket, habar mi most nem igy fogunk tenni. Minden
   egyes particiora telepitheto" egy-egy operacios rendszer is.

   Az MBR-ben talalhato o:sszes particios bejegyzesnek van egy un.
   particio azonositoja, egy kezdo" cilinder/fej/szektor erteke es
   egy befejezo" cilinder/fej/szektor erteke. A particio azonositoja
   megadja, hogy az adott particio milyen tipusu (milyen operacios
   rendszer hasznalja), a kezdo"/befejezo" erteke pedig azt, hol
   talalhato. A 1 Tablazatban a teljesseg igenye nelku:l felsoroltunk
   nehany ismertebb azonositot.

   Tablazat 1. Particio azonositok

   +----------------------------------------------+
   | Az. (hex) |              Leiras              |
   |-----------+----------------------------------|
   | 01        | Elso"dleges DOS12 (12 bites FAT) |
   |-----------+----------------------------------|
   | 04        | Elso"dleges DOS16 (16 bites FAT) |
   |-----------+----------------------------------|
   | 05        | Kiterjesztett DOS                |
   |-----------+----------------------------------|
   | 06        | Elso"dleges nagy DOS (> 32MB)    |
   |-----------+----------------------------------|
   | 0A        | OS/2                             |
   |-----------+----------------------------------|
   | 83        | Linux (EXT2FS)                   |
   |-----------+----------------------------------|
   | A5        | FreeBSD, NetBSD, 386BSD (UFS)    |
   +----------------------------------------------+

   Megjegyezzu:k, hogy nem mindegyik particio indithato (ilyen pl. a
   kiterjesztett DOS). Egyesek igen -- masok pedig nem. Amito"l egy
   particio bootolhatova valik, az a particio boot szektora, amely az
   egyes particiok elejen talalhato.

   Amikor beallitjuk a kedvenc boot manageru:nket, az tulajdonkeppen
   atnezi az o:sszes merevlemez MBR-jeinek particios tablajaban
   talalhato bejegyzeseket es leheto"ve teszi szamunkra, hogy
   elnevezgessu:k o"ket. Majd amikor elinditjuk a szamitogepet, a
   boot manager az elso"kent probalt merevlemez Master Boot
   Recordjaban elhelyezett specialis program segitsegevel eletre kel.
   Felkeresi a valasztasunknak megfelelo" particiot az MBR particios
   tablajaban, es felhasznalva az igy megismert kezdo"
   cilinder/fej/szektor adatokat, beto:lti az adott particio boot
   szektorat, majd atadja neki a vezerlest. A particio boot szektora
   ezek utan mar elegendo" informaciot tartalmaz a rajta levo"
   operacios rendszer inditasahoz.

   Egyetlen fontos tudnivalot nem emlitettu:nk meg meg: minden
   merevlemezen talalhato MBR. Azonban ezek ko:zu:l csak az
   tekintheto" fontosnak, amely a BIOS altal elso"kent probalt
   lemezen talalhato. Ha csak IDE csatolos merevlemezeink vannak, ez
   altalaban az elso" IDE lemez (pl. az elso"dleges lemez az elso"
   vezerlo"n). Ugyanez a helyzet a csak SCSI-t tartalmazo
   rendszerekben. Ha viszont van IDE es SCSI merevlemezu:nk is, a
   BIOS altalaban az IDE lemezeket probalja elo"szo:r elinditani, igy
   az elso"kent elinditott lemez az elso" IDE lemez. A boot managert
   tehat az elso"kent elindulo merevlemez MBR-jebe kell elhelyeznu:nk
   a fentiekben leirtak szerint.

     --------------------------------------------------------------

  7.3. A rendszerinditas korlatai es veszelyei

   Most pedig ko:vetkezzen mindaz, amire nagyon oda kell figyelnu:nk.

     --------------------------------------------------------------

    7.3.1. A rettegett 1024 cilinderes korlat es hogyan segit ezen az
    LBA

   A bootolas folyamatanak elso" resze a BIOS-on keresztu:l megy
   vegbe (ha meg nem ismernenk: a BIOS az az alaplapon talalhato
   chip, amely a szamitogep inditasahoz nelku:lo:zhetetlen rutinokat
   tarolja). Mint olyan, a folyamat elso" resze tehat a BIOS
   interfeszenek korlatozasaitol fu:gg.

   Ezen ido"tartam alatt a BIOS altal nyujtott interfeszt hasznaljuk
   a merevlemez olvasasara (13H megszakitas, 2-es funkcio), amely 10
   bitet hasznal a cilinderek, 8 bitet a fejek es 6 bitet a szektorok
   szamozasara. Ezzel lekorlatozza hasznalojat (tehat az MBR-bo"l
   indulo boot managereket es a boot szektorokban talalhato
   beto:lto"ket) az alabbiakra:

     * legfejlebb 1024 cilinderre

     * legfejlebb 256 fejre

     * legfejlebb 64 szektorra savonkent (ami tenylegesen 63, mivel a
       0. nem hasznalhato)

   Mostanaban azonban a nagyobb merevlemezeknek tengernyi cilinderu:k
   van, de nem tul sok feju:k, ezert ezek a lemezek szinte kivetel
   nelku:l atlepik az 1024 cilinderes hatart. Ha vesszu:k ezt a tenyt
   es o:sszevetju:k a BIOS altal kinalt interfesszel, rajo:hetu:nk,
   hogy nem bootolhatunk akarhonnan a lemezro"l. A rendszerindito
   kodnak (tehat a boot managernek es az o:sszes indithato
   particioban talalhato beto:lto"nek) az 1024. cilinder alatt kell
   lennie. Tenyekre forditva a szot, ha van egy atlagos
   merevlemezu:nk, aminek 16 feje van, ez nagyjabol:

   1024 cilinder/lemez  * 16 fej/lemez  * 63 szektor/(cilinder - fej)
    * 512 byte/szektor,

   ami megfelel a sokszor emlegetett 528 MB-os hatarnak.

   Itt jo:n a kepbe a BIOS LBA (Logical Block Addressing). Ennek
   segitsegevel ugyanis a BIOS-hivasok hasznaloja kepes hozzaferni az
   1024. feletti fizikai cilinderekhez is a BIOS-on keresztu:l,
   meghozza a cilinderek atdefinialasaval. Vagyis ujraertelmezi a
   cilinderek es a fejek szamat, es ezzel olyan kepzetet ad, mintha a
   merevlemeznek kevesebb cilindere de to:bb feje lenne, mint a
   valosagban. Maskepp fogalmazva, kihasznalja azt a helyzetet, hogy
   a modern merevlemezekben viszonylag keves fej es sok cilinder
   talalhato, ezert eltolja a ketto" ko:zo:tt nyugvo osztast, aminek
   ko:szo:nheto"en mind a ket ertek az iment emlitett hatarok (1024
   cilinder, 256 fej) alatt tud maradni.

   A BIOS LBA hasznalataval a merevlemezek ezen korlatozasa
   virtualisan el is tu"nik (nos, valojaban csak 8 gigabyte-nyival
   arrebb keru:l). Ha LBA-t tamogato BIOS-unk van, akkor a FreeBSD-t
   es minden mas operacios rendszert barhova pakolhatunk, hiszen igy
   nem fogunk az 1024 cilinderes korlatba u:tko:zni.

   Az elo"bb peldakent felhozott 1,6 gigabyte-os Western Digital
   eseten tehat a fizikai geometria:

   (3148 cilinder, 16 fej, 63 szektor/sav, 512 byte/szektor)

   Azonban a BIOS LBA ezt igy forditja at:

   (787 cilinder, 64 fej, 63 szektor/sav, 512 byte/szektor),

   ami ugyanazt a tenyleges lemezmeretet eredmenyezi, azonban a
   cilinder- es fejadatok a BIOS-hivasok altal kezelheto" tartomanyba
   esnek. (Mellekesen megjegyzem, hogy nekem pont egy Linux es egy
   FreeBSD particiom van az egyik merevlemezemen, eppen az 1024.
   cilinder felett, es mind a ketto" remeku:l bootol, hala az
   LBA-nak).

     --------------------------------------------------------------

    7.3.2. Boot managerek es a lemez kiosztasa

   Egy masik fontos dolog, amire figyelnu:nk kell a boot managerek
   telepitese soran, az eppen a boot managernek foglalt hely a
   lemezen. A legjobb erre mar elo"re gondolni, es ezzel elkeru:lju:k
   egy vagy to:bb operacios rendszeru:nk ujratelepiteset.

   Ha nyomonko:vettu:k a Master Boot Recordrol (avagy hol is
   talalhato az MBR), a particiok boot szektorarol es a
   rendszerinditasi folyamatrol szolo 7.2 Szakaszt, felmeru:lhet
   bennu:nk a kerdes, hogy a merevlemezu:ko:n hova is fog keru:lni
   maga a boot manager. Nos, egyes boot managerek kello"en kis
   meretu"ek ahhoz, hogy teljes egeszeben elferjenek a Master Boot
   Recordban (0. cilinder, 0. fej, 1. szektor), a particios tabla
   mellett. Masoknak ellenben valamivel to:bb helyre van szu:ksege es
   tulajdonkeppen a 0. cilinder 0. fejenek savjaban nyulnak tul az
   MBR-en nehany szektornyival, mivel azok altalaban szabadon
   maradnak... altalaban.

   Es itt jo:n a csel! Egyes operacios rendszerek (ko:ztu:k a FreeBSD
   is) megengedik, hogy a particiojuk akar ko:zvetlenu:l a Master
   Boot Record utan kezdo"djo:n a 0. cilinder 0. fejenek 2.
   szektoraban. Tulajdonkeppen, ha a FreeBSD telepito"jenek egy olyan
   lemezt adunk meg, amelynek az eleje vagy a teljes egesze
   eppenseggel u:res, a FreeBSD particiojat alapertelmezes szerint
   ko:zvetlenu:l ide rakja (legalabb is igy tette, amikor
   megprobaltam telepiteni). Ezutan szepen felrakjuk a boot managert,
   es ha az eppenseggel hajlamos elfoglalni az MBR utan ko:vetkezo"
   nehany szektort, akkor ezzel egyu:tt felu:l is irja az elso"
   particio adatait. A FreeBSD eseteben igy felu:lirja a lemezcimket,
   amito"l a FreeBSD particio ezaltal bootolhatatlanna valik.

   Ha egyszeru"en el akarjuk keru:lni ezt a problemat (es megadni az
   eselyt mas, kevesbe rugalmas boot managerek szamara), akkor
   hagyjuk szabadon a lemezen talalhato elso" savot. Vagyis ne
   tegyu:nk semmilyen particiot a 0. cilinder, 0. fej, 2. szektoratol
   kezdo"do"en egeszen a 0. cilinder, 0. fej 63. szektoraig, hanem
   helyezzu:k azt a 0. cilinder 1. fejenek 1. szektorara. Ugyan nem
   mernek ra megesku:dni, de ha letrehozunk egy DOS particiot a lemez
   elejen, a DOS alapertelmezes szerint ezt a teru:letet szabadon
   hagyja (ezert is gondolja ugy nehany boot manager, hogy szabad).
   Ezt inkabb magam szeretem csinalni, ezert letrehozok egy 1 megas
   DOS particiot a lemez elejen, mivel ezzel raadasul meg tudom
   akadalyozni, hogy elso"leges DOS meghajtonevek felcserelo"djenek
   egy ujraparticionalast ko:veto"en.

   Hivatkozaskeppen, a ko:vetkezo" boot managerek hasznaljak a Master
   Boot Recordot az adataik es kodjuk tarolasara:

     * OS-BS 1.35

     * Boot Easy

     * LILO

   Ezek a boot managerek hasznalnak tovabbi szektorokat a Master Boot
   Record utan:

     * OS-BS 2.0 Beta 8 (2-5. szektorok)

     * Az OS/2 boot managere

     --------------------------------------------------------------

    7.3.3. Mit tegyu:nk, ha nem indul el a rendszer a szamitogepu:nko:n?

   Egyes esetekben elo"fordulhat, hogy a boot managerek telepitese
   soran az MBR-t olyan allapotba sikeru:l hozni, ahonnan a
   szamitogepu:nk nem kepes elindulni. Ugyan nem valoszinu", de
   megto:rtenhet, amikor ismetelten hasznaljuk az FDISK-et egy mar
   meglevo" boot manager alatt.

   Ha van a lemezen egy bootolhato DOS particio, akkor inditsuk el
   azt egy DOS-os rendszerlemezro"l, es irjuk be:

 A:\> FDISK /MBR

   Ennek segitsegevel vissza tudunk rakni egy egyszeru" DOS
   rendszerbeto:lto" kodot az MBR-be, ami utan be tudjuk to:lteni a
   DOS-t (de csak a DOS-t) a merevlemezro"l. Masik megoldas lehet,
   hogy siman ujra felrakjuk a boot manageru:nket egy rendszerindito
   lemezro"l.

     --------------------------------------------------------------

  Ha kerdese van a FreeBSD-vel kapcsolatban, a ko:vetkezo" cimre irhat
              (angolul): <freebsd-questions@FreeBSD.org>.
Ha ezzel a dokumentummal kapcsolatban van kerdese, kerju:k erre a cimre
                      irjon: <gabor@FreeBSD.org>.
